PITANJE NOŠENJA FEREDŽE/ZARA U RASPRAVAMA BOŠNJAČKIH TRADICIONALISTA I MODERNISTA U 20. STOLJEĆU - Velić, Ejub (Novi Muallim, 2022)
Početkom 20. stoljeća, dolaskom Austro-Ugarske vlasti u Bosni i Hercegovini pitanje školovanja muslimanske ženske djece otvorit će vrata pedesetogodišnjoj raspravi među bosanskohercegovačkom ulemom o islamskom načinu odijevanja. Ta rasprava zahvatit će sve slojeve bosanskohercegovačkog društva, a najvažnija dilema pred kojom će se naći bosanskohercegovačko društvo jeste: da li dozvoliti da muslimanska ženska djeca idu u školu i da zbog toga otkriju lice ili da budu pod feredžom/zarom i da ostanu kod kuće. U ovoj javnoj debati među bosanskohercegovačkom ulemom došlo do je razilaženja u stavovima. Tako imamo: tradicionaliste koji su dali prednost vjerskom pravu nad obrazovanjem tako što su smatrali da je odjeća temeljni simbol vjere i da je to vanjsko obilježje vjere, zatim svjetovne moderniste koji su dali prednost obrazovanju jer su konstatovali da pokrivanje nije ispunilo zadatak očuvanja morala i smatrali su da predstavlja zapreku prilagođavanja ''novom vremenu'' i imamo vjerske moderniste koji su nastojali iznaći kompromisno rješenje kojim će zadovoljiti islamske principe i ženino pravo na obrazovanje. Pitanje nošenja zara/feredže u raspravama rezultirat ce rješenjem idžtihadskog karaktera u skladu novog vremena. I na kraju, kada je u pitanju ova rasprava posljednju i odlučujuću riječ na ovu raspravu dat će socijalistički režim u Bosni i Hercegovini koji će nametnuti zakonsko rješenje o zabrani nošenja feredže/zara 29. IX 1950. godine.