ISLAMSKA ZAJEDNICA, USTAV I IMAMI - Neimarlija, Hilmo (Novi Muallim, 2022)
Tekst govori o društveno-političkim okolnostima u kojima se konstituirala samostalna Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini nakon civilizacijskog šoka izazvanog austrougarskom okupacijom Bosne i Hercegovine. Organizacijsko ustrojstvo Islamske zajednice oslanjalo se na političli razvitak i razvitak institucija društvenog i vjerskog života na Zapadu koje je Austrougarska donijela u Bosnu i Hercegovinu. Sa ovim ustrojstvom organizaciju i funkcionisanje Islamske zajednice pored uleme, nosilaca vjerskog autoriteta, ulaze i pripadnici Islamske zajednice iz civilnog sektora. Svi prethodni ustavi Islamske zajednice ustavnom normom su propisivali da jednu trećinu Sabora kao najvišeg organa Islamske zajednice čine zastupnici sa islamskim obrazovanjem. Novina Ustava Islamske zajednice iz 1990. godine bila je u tome što su nosioci vjerskog autoriteta oslobođeni neprikladne odrednice „vjerski službenici.“ Novim ustavom imamska služba i misija tretira se jedinstvenim izrazom „imamski poziv“ i time se izbjeglo svođenje imamske misije na vjersku administraciju.