UREDBA O ŠERIJATSKIM SUDOVIMA IZ 1859. GODINE I KADIJE KOTARSKOG ŠERIJATSKOG SUDA U MOSTARU - Strašević, Suadin (Novi Muallim, 2022)
U ovom radu se na temelju relevantnih historijsko-pravnih izvora i literature razmatraju pitanja o reformama sudstva u Osmanskom carstvu koje zapocinju Hatti Šerifom 1839. godine, a svoj puni izraz nalaze proglašenjem Hatt-i-Humayuna 1856. godine. Hatt-i-Humayunom proglašena je građanska jednakost svih osmanskih podanika bez obzira na vjeru, jezik ili rasu. U skladu s tim je već 1859. godine donijeta Uredba o uređenju šerijatskih sudova. Ovom je uredbom nadležnost šerijatskih sudova svedena na pitanja ličnog statusa muslimana (brak, porodica i nasljeivanje) i pitanja vakufa. Austrougarska vlast se poziva na Hatt-i-Humayun i potvruje Uredbu o šerijatskim sudovima i njihovoj nadležnosti. U razdoblju austrougarske uprave (1878-1918) u Bosni i Hercegovini postojali su brojni kotarski sudovi i pri njima kotarski šerijatski sudovi, među kojima i Kotarski šerijatski sud u Mostaru. U radu smo identifikovali slijedeće kadije i sudske šerijatske pripravnike Kotarskog šerijatskog suda u Mostaru: hadži hafiz Hasan Hadžiefendić, Abdulah ef. Doadžić, Naili ef. Uveis, Hilmi ef. Hatibović, Salih ef. Demirović, Salih ef. Kurahović, Hašim ef. Mahić, Mehmed ef. Ugljen, Zaim ef. Muminagić, Ibrahim ef. Lemeš, Smail Dadić, Kasim Sadiković, hafiz Asim ef. Hadžimehmedagić i Ahmet ef. Buturović.