RANI ODGOJ - ISPUNJAVANJE ZAHTJEVA LJUDSKE PRIRODE - Slatina, Mujo (Novi Muallim, 2022)
Po nekim istraživanjima rani odgoj je na svojoj silaznoj putanji. Nekadašnje etnoroditeljske teorije odgoja, uglavnom sticane višestoljetnim iskustvom, potiskuju se atrapskom pedagogijom. Pedagoška antropologija nam sugerira da se razlozi ovoj pojavi mogu tražiti (i) u neispunjavanju zahtjeva ljudske (dječije) prirode. Autor svojim radom želi istaći da je rani odgoj svojevrsno ispunjavanje zahtjeva ljudske prirode. Zato se u procesu razvoja djetetove ličnosti mora motriti na sve pozive ljudske prirode. Prepoznavanje i pravilno interpretiranje signala koje nam dijete u ranom uzrastu šalje, prva je pretpostavka učinkovitosti ranog odgoja. U radu se posebno naglašava pedagoška podrška dječijem spontanitetu i samoaktivitetu. Na ranom uzrastu, spontanitet i samoaktivitet treba posmatrati kao antropološku činjenicu, kao manifestaciju jednog od zahtjeva ljudske prirode. Ono što je izazvano unutarnjim uzrocima (npr. impulsom učenja),ono što označava unutarnju potaknutost je pogonska snaga individualnom razvitku djeteta. Rani odgoj, dakle, počiva na raspoznavanju dječijih pokreta, impulsa i osjećanja, na raspoznavanju njegovih refleksivnih, instinktivnih i nagonskih radnji i reakcija. Znaci koje šalje ljudska priroda ne smiju ostati usamljeni, bez naše potpore i podrške. Cilj ranog odgoja treba izvoditi iz ljudske prirode i suštine samog odgoja a ne iz nečega izvan njih. Pedagoška antropologija nastoji povezati osnovne opće karakteristike čovjeka, principe odgoja i metode odgoja. Udovoljavanjem zahtjevima ljudske prirode pedagoška antropologija može doprinijeti rješavanju mnogih problema ranog odgoja. Otvorena i akcijska pedagoška antropologija ako traga za odgojem po mjeri ljudske prirode može da uspješno funkcionira između teorije i prakse ranog odgoja.